Opplysningsfilosofi

Det som først og fremst kjennetegner opplysningsfilosofien, var troen på fornuften. Dette var en tankeretning som oppstod i England, og som senere spredte seg til Frankrike, Tyskland og videre. I Frankrike var opplysningsfilosofien også en forutsetning for den franske revolusjonen som fant sted i 1789, og mange av tankene fra denne tiden preger fortsatt vår måte å tanke på om samfunnet. Opplysningsfilosofene mente også at menneskene var kuet av autoritestro og tradisjoner noe som betyr at de hadde stor tiltro til kirken og de større makter, noe som førte til at dem ble utnyttet. De mente det var viktig at menneskene skulle gjøre seg opp en mening om naturen, mennesket og samfunnet, så ville dem bruke fornuften og sansene sine. Gjennom opplsyningen skulle menneskene lære å tenke selv, slike at de kunne utvikle seg til selvstendige individer. Disse filosofene var utviklingsoptimister og målet var skritt, toleranse, harmoni, frihet og fred, og mimdelet de skulle bruke var fornudt og opplysning. I dette samfunnet som de ville utvikle skulle menneske være styrt av fornuft, makten skulle være tredelt og alle de voksne menn i de øverste samfunnslagene skulle ha like rettigheter. Det moderne demokratiet vi er vant til i dag, er et resultat av alt som ble foretatt på denne tiden. Maktfordelingsprinsippet er en grunnstein i de vestlige demokratiene og ble først og fremst formulert av den franske opplysningsfilosofen Charloes Montesquieu i verket Lovens ånd fra 1748. Slik ble altså grunnlaget for det som i dag kjennetegner vår kultur: maktfordelingsprinsippet, ytringsfrihet og kritisk refleksjon over både samfunnet og verdiene det bygger på.



Det fantes visse naturgitte menneskerettigheter, for eksempel retten til liv, og idealsamfunnet var et borgelig demokrati med ytringsfrihet og trosfrihet. Opplysningsfilosofi er en samlebetegnelse på forskjellige filosofiske strømninger som uttrykker opplysningstidens generelle ånd. Dens røtter finnes i 1600-tallets vitenskapelige revolusjoner, og den er følgelig preget av empirisme og naturalisme.

Home